MZV: Souhrnná teritoriální informace
Kanada je konstituční monarchií s parlamentní formou vlády. Oficiální hlavou země je britský monarcha, aktuálně král Karel III., jehož skutečná role je ale spíš symbolická. Oficiálně ho v Kanadě zastupuje generální guvernér, kterého král jmenuje na návrh předsedy vlády.
Ústřední postavou výkonné moci je předseda vlády, kterým je od roku 2015 Justin Trudeau, předseda kanadské Liberální strany. Ta v parlamentních volbách v roce 2019 sice opět zvítězila, v Parlamentu ale ztratila většinu a musí se tak opírat o podporu opozičních stran.
Parlament je tvořen Senátem a Sněmovnou reprezentantů. Vrcholem justiční moci je Nejvyšší soud.
Hlavním městem Kanady je Ottawa, největším městem pak Toronto. Kanada je kromě tří spolkových teritorií na severu země, která mají minimální podíl na kanadském obyvatelstvu i ekonomice, rozdělena do deseti provincií. Úředními jazyky jsou angličtina a francouzština (v provincii Québec je jediným úředním jazykem francouzština, v provincii New Brunswick platí jazyky oba), v provincii Nunavut je úředním jazykem i domorodá inuitština.
Kanada patří mezi deset největších ekonomik světa. Vedle dominantního sektoru služeb má Kanada vyspělý průmysl (automobilový, aerospace) a obrovské zásoby ropy a dalších surovin, stejně jako zemědělskou půdu, což z ní činí významného vývozce energie, potravin a minerálů. Významná ložiska ropy (3. největší na světě po Venezuele a Saúdské Arábii) a zemního plynu pochází převážně z ropných písků (98 %) v západních provinciích země, zejména v provincii Alberta. Kanadský trh je velmi transparentní, otevřený pro evropské společnosti. I díky Komplexní hospodářské a obchodní dohodě (CETA), která je mezi Kanadou a EU prozatímně prováděna od r. 2017 a která odstranila většinu dovozních cel, nabízí kanadský trh pro české společnosti mnoho příležitostí.
Mezi aktuálně nejperspektivnější sektory, vycházející z Mapy oborových příležitostí, patří automobilový průmysl, těžební a ropné technologie, civilní letecký průmysl, informační a komunikační technologie, energetika, železniční a kolejová doprava, zemědělský a potravinářský průmysl a v neposlední řadě také výzkum, vývoj, inovace a vzdělávání.
V první polovině roku 2022 doznívaly dopady pandemie, nicméně ekonomiku posilovala postpandemická obnova. Ve druhé polovině roku se již výrazně projevily dopady vysoké inflace, jedno z hlavních témat nejen v Kanadě, která se za rok 2022 vyšplhala až na úroveň 6,8 %. Po silném růstu na začátku roku 2023 kanadská ekonomika ztratila na dynamice a dle některých expertů by se do konce roku 2023 nemusela, díky vyšším úrokovým sazbám, vyhnout mírné recesi.
Základní údaje | |
Hlavní město | Ottawa |
Počet obyvatel | 39,56 mil. |
Jazyk | úřední jazyk angličtina, francouzština |
Náboženství | Křesťanství (53 %), bez vyznání (34,6 %), Islám (4,9 %), Hinduismus (2,3 %) |
Státní zřízení | pluralitní demokratická federativní konstituční monarchie s dvoukomorovým parlamentem |
Hlava státu | Karel III., zastoupen generálním guvernérem |
Hlava vlády | Justin Trudeau |
Název měny | Kanadský dolar (CAD) |
Cestování | |
Časový posun | 5 časových pásem: -3,5-9 h (zimní), -2,5-8h (letní) |
Kontakty ZÚ | |
Velvyslanec | Ing. Bořek Lizec, M.A.I.S., Ph.D. |
Ekonomický úsek | Ing. Jan Kubačka |
Konzulární úsek | Mgr. Jana Stará |
CzechTrade | Ing. Jaroslav Jelínek |
Czechinvest | Ing. Karolína Konicarová |
Ekonomika | 2022 |
Nominální HDP (mld. USD) | 2 139,60 |
Hospodářský růst (%) | 3,40 |
Inflace (%) | 6,80 |
Nezaměstnanost (%) | 5,28 |
Souhrnná teritoriální informace (STI) Kanada (434.48 KB)
1. Základní informace o teritoriu
Podkapitoly:
1.1. Systém vládnutí a politické tendence v zemi
Oficiální název státu, stručný komentář k systému vládnutí, politické tendence a odhadovaný výhled, složení vlády.
Kanada, oficiálním názvem Dominion of Canada, je konstituční monarchií s parlamentní demokracií. Zástupcem britské koruny je generální guvernér. Představitelem zákonodárné moci je parlament (spolu s hlavou státu, resp. generálním guvernérem). V Kanadě je dvoukomorový parlament tvořený Sněmovnou reprezentantů (dolní komora s 338 členy, zvolenými zastupovat občany z jejich volebního obvodu), která je volenou institucí na dobu maximálně pěti let od vypsání posledních voleb, a Senátem (horní komora složená ze 105 senátorů jmenovaných generálním guvernérem, kteří zastupují regiony země), který je nevolenou institucí, jejíž role je pouze okrajová.
Kanada je federálním státem, odpovědnost za výkon státní moci je tedy rozdělena mezi federální, deset provinčních a tři teritoriální vlády (a další orgány moci). Výkonná moc je formálně svěřena monarchovi, jejímž jménem ji ale vykonává generální guvernér, který jedná dle návrhu předsedy vlády a vládního kabinetu. Soudní moc je ve svých kompetencích a působnosti rozdělena mezi instituce federální a provinční. Nejvyšší soudní instancí v zemi je Nejvyšší soud Kanady. Skládá se z předsedy a dalších osmi soudců, které vybírá předseda vlády. Funkční období je omezeno pětasedmdesátým rokem života soudce.
Současná vláda Liberální strany vedená předsedou vlády Justinem Trudeau si zajistila druhé volební vítězství v řadě ve federálních volbách v říjnu 2019, ztratila však parlamentní většinu. Dne 20. září 2021 se pak konaly předčasné parlamentní volby, které premiér Trudeau vyhlásil s cílem získat parlamentní většinu. Vládnoucí Liberální strana sice volby vyhrála, většinu v parlamentu se jí ale získat opět nepodařilo. Justin Trudeau se tak již potřetí po sobě ujal sestavením kanadské vlády. Následující federální parlamentní volby by se měly konat 20. října 2025.
Vláda má 39 ministrů/ministryň, vč. předsedy vlády. Funkci generálního guvernéra zastává od 26. července roku 2021 Mary May Simon, která je první zástupkyní původních obyvatel v této funkci. Složení vládního kabinetu je k dispozici zde.
1.2. Zahraniční politika země
Mezinárodní obchod a role vývozu má pro Kanadu zásadní roli, export je ekvivalentem více než poloviny kanadského HPD. Kanadské společnosti proto hodlají lépe využít přístup na trh, který jim garantují dohody o volném obchodu s Evropou, Japonskem, Austrálií, Vietnamem, Jižní Koreou, Chile, zeměmi Pacifiku (CPTPP) apod. Pilířem zahraniční ekonomické politiky Kanady, kromě udržování silných vazeb na USA, tak nadále bude strategie diverzifikace. Kanaďané vnímají, že těžiště mezinárodní ekonomiky se přesouvá do Asie. V této souvislosti se Kanada pokračuje s ASEAN, sdružením národů jihovýchodní Asie, v jednáních o uzavření dohodě o volném obchodu a dokonce o povýšení jejich vztahu na úroveň strategického partnerství. Kanada je také na rozdíl od USA signatářem dohody CPTPP se zeměmi v okolí Tichého oceánu.
Nejdůležitějším partnerem Kanady zůstávají Spojené státy. Přestože existují oblasti, které obě země i za vlády prezidenta Bidena rozdělují (např. zrušení výstavby kanadského ropovodu Keystone XL, daňová podpora amerických eletrických vozidel, nebo zvýšení cla na kanadské měkké dřevo), historie vztahů, geografická blízkost a především vzájemná provázanost obou zemí hovoří naprosto jasně ve prospěch pokračování jejich nadstandardního partnerství. S novým prezidentem Joe Bidenem každopádně přišla očekávaná změna politického stylu, země se začaly soustředit na společné cíle a priority, což i potvrdily během jarní návštěvy amerického prezidenta v Ottawě, kdy obě strany přislíbily pokračovat a posílit spolupráci v oblasti obchodu, bezpečnosti a řešení změny klimatu. Země vydaly společné prohlášení, v němž dokumentují svůj závazek podporovat čistou energii, vytvářet pracovní místa, posilovat dodavatelské řetězce polovodičů, chránit společné vody a arktický ekosystém a posilovat globální partnerství.
Strategickým partnerem Kanady je samozřejmě EU, která byla i v roce 2022 jejím druhým největším obchodním partnerem. S EU má Kanada silné dvoustranné vztahy napříč širokým spektrem politické, zahraniční a bezpečnostní politiky. V roce 2017 bylo zahájeno prozatímní provádění Smlouvy o strategickém partnerství mezi Kanadou a EU, které stanovilo rámec pro jejich politické vztahy. Spolupráce se prohlubuje také ve strategických oblastech, např. kritických nerostných surovinách. Významným obchodním partnerem je pro Kanadu i po vystoupení z EU Velká Británie, s níž Kanada po Brexitu uzavřela prozatímní obchodní dohodu do dojednání plnohodnotné bilaterální dohody o volném obchodu.
Důležitým obchodním partnerem Kanady je nadále Čína, třetí největší obchodní partner Kanady, jakkoliv budoucí vztahy mohou doznat zásadních změn. Nová indicko-pacifická strategie Trudeauovy vlády z listopadu 2022 totiž představuje zásadní změnu pojetí vztahu Kanady vůči Číně. Vláda plánuje vyčlenit během pěti let 2,3 miliardy dolarů na rozšíření vojenských, bezpečnostních, obchodních a diplomatických vazeb se zeměmi regionu, a to v rámci nového přístupu k Číně. Dokument označuje Čínu jako globální mocnost, která stále více narušuje světový řád. Změnu v postoji vůči Číně dokumentuje oznámení z října 2022, kdy Kanada zvýšila s okamžitou platností kontrolu investic do kanadského odvětví kritických nerostů ze strany zahraničních investorů a následně nařídila třem čínským společnostem, aby se zbavily menšinových investic v kanadských těžebních společnostech, které dle vlády představují hrozbu pro národní bezpečnost země. Spolupráce Kanady a Číny na COP-15 však ukazuje pokračující spolupráci na sdílených tématech strategického zájmu.
V zahraniční politice přetrvávají dále priority udržitelnosti a prosperity, kromě prohlubování spolupráce s USA, EU a indo-pacifickou oblastí se země soustředí také spolupráci s Latinskou Amerikou a Afrikou. Významným tématem je také oblast Arktidy, kde Kanada vnímá strategické zájmy i z bezpečnostního hlediska. Kanada se rovněž aktivně angažuje v pomoci Ukrajině a od počátku konfliktu poskytla vojenskou pomoc v hodnotě přes miliardu dolarů.
1.3. Obyvatelstvo
K 1. lednu 2023 se počet obyvatel země odhadoval na 39,5 mil. lidí. Počet obyvatel se každoročně zvyšuje především díky vysoké imigraci. Loňský rok byl rekordní, kdy se počet obyvatel zvýšil o více než jeden milión. Kanada je světovým lídrem v oblasti řízené imigrace, která od roku 2016 představovala více než tři čtvrtiny celkového růstu populace a v roce 2022 dosáhla dokonce výše 95,9 %.
Hustota obyvatel je 4 na 1 km2, což Kanadu řadí mezi země s vůbec nejnižší hustotou obyvatelstva na světě.
Většina populace žije v jižní části Kanady při hranicích s USA, kde leží i nejlidnatější kanadská města Toronto s 3 mil. obyvatel (6,3 mil. s aglomeraci), Montreal s 1,7 mil. obyvatel (s aglomeraci 4,2 mil.) a Vancouver s 675 tis. (s aglomeraci 2,6 mil.). Podíl ekonomicky činného obyvatelstva činí dle aktuálních statistik přibližně 21 mil. Průměrná délka života dle statistik z roku 2020 činila 80 let (80 u mužů a 84 u žen).
Trvalý nárůst přistěhovalectví ve spojení s konstantně nízkou mírou porodnosti vede k rychlé diverzifikaci kanadské populace. Na základě sčítání lidu v r. 2021 se k jinému než kanadskému původu hlásilo již na 450 etnických skupin. Většina se však stále hlásí ke kanadskému, britskému/skotskému a francouzskému původu.
Národnostní složení je následující: Kanaďané (5,7 mil.), Angličané (5,3 mil.), Skotové (4,4 mil.), Irové (4,4 mil.), Francouzi (4 mil.), Němci (3 mil.), Číňané (1,7 mil.), Italové (1,5 mil.), Ukrajinci (1,3 mil.) a původní obyvatelstvo (2,2 mil.) (pozn.: čtyři z deseti se hlásí k více než jednomu původu). K českému původu se hlásí v Kanadě kolem 150 tis. osob. Co se týče náboženského složení, 53,3 % Kanaďanů se hlásí ke křesťanství (v roce 2011 to bylo ještě přes 67 %), 4,9 % k islámu, 2,3 % k hinduismu, 2,1 % k sikhismu, 1,1 % k buddhismu, 1,0 % k judaismu a bez vyznání je již více než 34 % obyvatelstva.
2. Ekonomika
Podkapitoly:
2.1. Základní údaje
V první polovině roku 2022 doznívaly dopady pandemie, nicméně ekonomiku posilovala postpandemická obnova. Ve druhé polovině roku se již výrazně projevily dopady vysoké inflace, jedno z hlavních témat nejen v Kanadě, která se za rok 2022 vyšplhala až na úroveň 6,8 %. Přes všechny globální výzvy kanadská ekonomika odolala, a to díky silnému oživení trhu práce, úsporám domácností, vysokým cenám komodit nebo zvýšením podnikatelských investic. A přestože ekonomika směrem ke konci roku zpomalovala, dosáhla nakonec růstu ve výši 3,4 %.
Po silném růstu na začátku roku 2023 kanadská ekonomika ztratila na dynamice a dle některých expertů by se do konce roku 2023 nemusela, díky vyšším úrokovým sazbám, vyhnout mírné recesi. Bank of Canada úrokové sazby v druhé polovině roku 2022 výrazně zvýšila a očekává se, že její základní úroková sazba, nyní na úrovni 4,5 %, což je nejvíce od konce roku 2007, na zvýšené úrovni ještě nějakou dobu zůstane. Přes zvyšování úrokových sazeb ale kanadská ekonomika vykazuje odolnost, společnosti nadále nabírají zaměstnance a míra nezaměstnanosti, aktuálně ve výši 5 %, je na rekordně nízké úrovni. Jakkoliv se předpovědi o růstu kanadské ekonomiky mohou lišit, kanadská centrální banka nedávno zvýšila svou prognózu růstu HDP pro rok 2023 z 1 % na 1,4 %.
Území Kanady se administrativně člení na deset provincií a tři teritoria. V současné době lze rozlišit dvě hlavní nesourodé ekonomické oblasti. Ve východní části země, v níž žije přibližně 70 % kanadského obyvatelstva, dominuje spotřebitelský průmysl a sektor služeb. Významná je tu především oblast Toronta a okolí v provincii Ontario se silným automobilovým průmyslem.
Provincie Québec je pověstná rozvinutým leteckým a vesmírným průmyslem. V západní části země se nachází silná zemědělská a surovinová základna, včetně těžebního průmyslu. V Albertě a Saskatchewanu jde o těžbu ropy a zemního plynu a dalších surovin, nejzápadnější provincie Britská Kolumbie je známá dřevařským průmyslem, těží i další suroviny, především kovy. Centrum služeb a logistiky je Vancouver. Západní Kanada však představuje také prostředí perspektivní pro export a rozvoj nových odvětví. Oblast kanadských prérií zůstává zároveň silným agrárním centrem.
Kanada vyváží především průmyslové výrobky (automobily, lehké užitkové vozy, aerospace), spotřebitelské zboží a komodity (ropu, která je největší vývozní položkou, zlato, dřevo), importuje pak strojní zařízení, dopravní prostředky či elektrické. stroje a zařízení. Hlavním obchodním partnerem jsou USA, kam směřují přibližně tři čtvrtiny kanadského vývozu.
Tabulka z MOP + navíc platební bilance, zadluženost/HDP.
Ukazatel | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 |
Růst HDP (%) | -5,07 | 5,01 | 3,40 | 0,80 | 1,80 |
HDP/obyv. (USD/PPP) | 47 414,89 | 53 202,51 | 58 180,00 | 60 290,00 | 61 870,00 |
Inflace (%) | 0,72 | 3,41 | 6,80 | 3,40 | 2,10 |
Nezaměstnanost (%) | 9,60 | 7,51 | 5,28 | 6,00 | 5,80 |
Export zboží (mld. USD) | 389,45 | 507,57 | 596,98 | 608,40 | 664,40 |
Import zboží (mld. USD) | 419,46 | 503,92 | 581,57 | 620,60 | 683,50 |
Saldo obchodní bilance (mld. USD) | -29,98 | 3,71 | 20,10 | -7,10 | -13,60 |
Průmyslová produkce (% změna) | -8,29 | 4,50 | 3,31 | -2,00 | 0,50 |
Populace (mil.) | 37,89 | 38,16 | 38,45 | 38,78 | 39,11 |
Konkurenceschopnost | 8/63 | 14/64 | 14/63 | N/A | N/A |
Exportní riziko OECD | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |
Zdroj: EIU, OECD, IMD
2.2. Veřejné finance a státní rozpočet
1. odstavec: Současný stav + výhled. (informace převážně z EIU)
2 odstavec.: Platební bilance, devizové rezervy, popis údajů v tabulce v části veřejné finance (tedy deficit státního rozpočtu/HDP, veřejný dluh/HDP), zahraniční zadluženost, dluhová služba
Během pandemie se kanadská vláda soustředila na pomoc co nejvyššímu počtu firem i zaměstnanců, což zajistilo rychlé a silné oživení kanadské ekonomiky včetně roku 2022, kdy ekonomiku posilovala postpandemická obnova. Vláda vykázala za období od dubna do ledna fiskálního roku 2022-23 rozpočtový schodek ve výši 6,4 mld. CAD, zatímco za stejné období roku 2021-22 byl vykázán schodek ve výši 75,3 mld. CAD.
Ve fiskálním roce 2023-24 se dle nového rozpočtu počítá s rozpočtovým deficitem ve výši 40,1 mld. CAD, což je téměř o 10 mld. více, než se předpokládalo v podzimním ekonomickém přehledu. Za tímto nárůstem stojí zpomalující se ekonomika a nové liberální výdaje. Ministryně financí již nepředpokládá, že by se federální pokladna mohla dostat do černých čísel do roku 2027-28. Místo toho se má deficit v příštích pěti letech postupně snižovat, ale v letech 2027-28 bude stále činit 14 mld. CAD.
Procentuální podíl federálního dluhu vůči HDP se v letech 2022-23 předpokládá na úrovni 42,4 %, což je vyšší hodnota než v podzimní fiskální aktualizaci, a v následujících dvou fiskálních letech se bude dále zvyšovat a pohybovat se kolem 43 %, než se sníží (loňský plán byl snížit dluh na 41,5 % HDP do roku 2027). Veřejný dluh země se v příštích pěti letech zvýší na 1,31 bilionu dolarů a vzhledem k přetrvávajícím vysokým úrokovým sazbám se předpokládá, že federální vláda zaplatí jen v příštím roce 43,9 miliard dolarů jen za obsluhu kanadského dluhu.
Kanadský export v roce 2022 vzrostl meziročně o 22.5 % na 780 mld. CAD, import meziročně vzrostl o téměř 20 % na 757 mld. CAD. Přebytek obchodní bilance tak za rok 2021 činil 23 mld. CAD, což je největší od roku 2008.
Veřejné finance | 2022 |
Saldo státního rozpočtu (% HDP) | -1,72 |
Veřejný dluh (% HDP) | 111,63 |
Bilance běžného účtu (mld. USD) | -10,90 |
Daně | 2023 |
PO | 15 % |
FO | 15 % – 33 % |
DPH | 5 % |
2.3. Bankovní systém
Kanadský bankovní systém je považován za jeden z nejbezpečnějších na světě. Hlavním regulátorem bankovního sektoru je centrální banka Bank of Canada (BoC). Regulace a dohled nad finančními službami jsou prováděny systémem sdílené zodpovědnosti mezi federální vládou a provinčními vládami.
V Kanadě působí 82 bank včetně 34 domácích bank a poboček a dceřiných poboček zahraničních bank. Kanadské bankovnictví je relativně koncentrované a dominuje mu 10 velkých bank, které drží zhruba 90 % celkových aktiv všech kanadských federálně regulovaných depozitních institucí. Tyto banky jsou velmi diverzifikované jak na domácím trhu, tak v zahraničí, a jsou aktivní v řadě zemí.
Zbývajících 10 % kanadských bankovních aktiv drží menší instituce, jako hypoteční, úvěrové nebo komerční realitní společnosti. Mezi tzv. „Big Five Banks“ představující pět největších bank v Kanadě, patří podle tržní kapitalizace Toronto-Dominion Bank Group (TD – nejvyšší aktiva), Royal Bank of Canada (RBC – největší tržní podíl), Bank of Montreal (BMO – třetí největší a zároveň nejstarší), Bank of Nova Scotia (čtvrtá největší se zastoupením v 55 zemích) a Canadian Imperial Bank of Commerce (CIBC). Největší zahraniční bankou je HSBC Bank Canada, která v Kanadě působí jako stoprocentní dceřiná společnost britského finančního giganta HSBC Holdings plc.
V souvislosti s nedávnými krachy velkých bank stojí za zmínku, že se v žebříčku nejbezpečnějších bank vyšvihla RBC z 20. místa na 11. místo: Moody’s zvýšila hodnocení banky s odkazem na úspěšnou realizaci klíčových strategických iniciativ ze strany vedení a silnou stabilitu zisků banky založenou na diverzifikovaném obchodním mixu. Stala se tak nejbezpečnější bankou Severní Ameriky, kdy předběhla do té doby vedoucí TD.
Oficiální úrokovou sazbou je tzv. jednodenní sazba (overnight rate), která je stanovena radou guvernérů Bank of Canada. S cílem omezit rychlý růst inflace byla na během druhé poloviny roku 2022 a 2023 zvýšena až na současných 4,5 %.
2.4. Daňový systém
Kanadský daňový systém je považován za poměrně komplikovaný, nicméně stabilní. Daňové zákony jsou spravovány jak federální, tak provinčními vládami. Výběr daní je však řízen federální vládou prostřednictvím Canada Revenue Agency (CRA). Daně se vybírají na federální, provinční/teritoriální a municipální úrovni.
Federální daně zahrnují:
- Daň z příjmu FO (Federal Income Tax), progresivní daň, sazba 15–33 % (25,75 % pro rezidenty provincie Québec); kvůli rostoucí inflaci byla zvýšena daňová pásma pro jednotlivé sazby
- Důchodové pojištění (Canada Pension Plan)
- Pojištění pro případ nezaměstnanosti (Employment Insurance – EI)
- Daně z příjmu PO (Federal Corporation Tax), sazba 15 %
- Daň ze zboží a služeb – ekvivalent DPH (Goods and Services Tax – GST), sazba 5 %
- Spotřební daň (Federal Excise Tax), vybírány u alkoholických nápojů, tabáku či ropných produktů (včetně benzínu)
- Daň z kapitálových příjmů (Capital Gains Tax)
Provinční a teritoriální daně zahrnují:
- Daň z příjmu FO (Income Tax), progresivní daň, sazba 0 %-20,5 %
- Daň z příjmu PO (Corporation Tax), sazba 8-16 %
- Prodejní daň ze zboží a služeb – ekvivalent DPH (Provincial Sales Tax – PST), sazba 0-9,975 % (často spojena s GST do jedné daně)
- Daň z těžby surovin (Royalties)
- Spotřební daň (Excise Tax) u benzínů
Municipální daně zahrnují:
- Daň z podnikání
- Daň z nemovitosti
Pozn.: Kompletní přehled daňových sazeb lze nalézt na stránkách Kanadského daňového úřadu (Canada Revenue Agency). Dle rozpočtu na období 2021–2022 se od září 2022 zavedla přepychová daň z prodeje automobilů vyšší třídy, lodí a osobních letadel mezi 10–20 % a také 1% daň z neobsazených domů v cizím vlastnictví. Rovněž se počítalo se zavedením 3 % daně z digitálních služeb u firem s příjmy nad 750 mil. EUR (její implementace je však stále v procesu a splatná by měla být až v roce 2024).
Rozpočet na rok 2023 navrhl legislativní změny, které zvýší sazbu alternativní minimální (AMT) daň z 15 % na 20,5 %. AMT byla navržena tak, aby zajistila, že osoby s vysokými příjmy budou platit minimální daň, i když budou mít příjmy ze zdrojů, na které se vztahují daňové pobídky a zvýhodnění, nebo pokud budou využívat odpočty a úlevy.
3. Obchod a investice
Podkapitoly:
- 3.1 Obchodní vztahy
- 3.2 Přímé zahraniční investice
- 3.3 FTA a smlouvy
- 3.4 Rozvojová spolupráce
- 3.5 Perspektivní obory (MOP)
3.1. Obchodní vztahy
Obchodní vztahy s ČR
Obchodní bilance Kanady s ČR zaznamenala v roce 2022 další meziroční růst, kdy vzrostla o více než 20 % na 20 mld. CZK. Struktura vzájemného obchodu zůstává téměř neměnná (viz níže). Roční deficit činil díky nárůstu exportu jen 580 mil.
2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | |
Import z ČR (mld. CZK) | 7,78 | 7,70 | 6,20 | 7,78 | 9,73 |
Export do ČR (mld. CZK) | 8,50 | 9,20 | 6,60 | 10,23 | 10,30 |
Saldo s ČR (mld. CZK) | 0,67 | 1,43 | 0,41 | 2,44 | 0,58 |
Zdroj: ČSÚ
TOP 5 položek importu z ČR
SITC 3 | Název zboží | Hodnota (mil. CZK) | Podíl z celku (%) |
699 | Výrobky z kovů základních j. n. | 469,45 | 5,00 |
784 | Díly a příslušenství vozidel motorových | 465,07 | 5,00 |
677 | Kolejnice, materiál konstrukční pro železnice | 448,44 | 5,00 |
625 | Pneumatiky pryžové a duše | 404,32 | 4,00 |
744 | Zařízení manipulační mechanická a díly k nim j. n. | 342,98 | 4,00 |
Zdroj: ČSÚ
TOP 5 položek exportu do ČR
SITC 3 | Název zboží | Hodnota (mil. CZK) | Podíl z celku (%) |
321 | Uhlí, případně mleté, ne však aglomerované | 2 444,41 | 23,73 |
542 | Léčiva (vč. léčiv veterinárních) | 1 589,61 | 15,43 |
792 | Letadla a zařízení související, lodě kosmické, rakety | 1 059,94 | 10,29 |
684 | Hliník | 797,77 | 7,74 |
553 | Voňavky, přípravky kosmetické a toaletní (bez mýdel) | 471,42 | 4,58 |
Zdroj: ČSÚ
Obchodní vztahy s EU
Kanada je významným obchodním partnerem EU a aktuálně se řadí mezi jejích dvanáct nejvýznamnějších exportních destinací, zatímco EU je druhým největším obchodním partnerem Kanady. Vzájemný obchod se v roce 2022 meziročně zvýšil o 16 mld. EUR.
2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | |
Import z EU (mil. EUR) | 35 214,40 | 38 323,00 | 33 490,30 | 37 291,00 | 47 373,50 |
Export do EU (mil. EUR) | 19 658,50 | 20 998,60 | 20 444,40 | 23 655,20 | 29 673,50 |
Saldo s EU (mil. EUR) | 15 555,90 | 17 324,30 | 13 045,90 | 13 635,80 | -17 700,00 |
Zdroj: Evropská komise
Obchodní vztahy se zeměmi mimo EU
Kanada je otevřená ekonomika s rozsáhlou sítí dohod. Nejvýznamnějším obchodním partnerem Kanady jsou Spojené státy s cca 75 % kanadského exportu a 62 % importu. Po EU byla v roce 2022 na druhém místě kanadského zahraničního obchodu před Čínou. Obchod se třetími zeměmi je vyvážený.
2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | |
Import ze zemí mimo EU (mil. EUR) | 349 215,10 | 343 207,50 | 297 402,60 | 394 828,00 | N/A |
Export do zemí mimo EU (mil. EUR) | 379 069,70 | 372 325,60 | 335 691,50 | 404 118,80 | N/A |
Saldo se zeměmi mimo EU (mil. EUR) | 29 854,60 | 29 118,10 | 38 288,90 | 9 290,70 | N/A |
Zdroj: EIU, Eurostat
3.2. Přímé zahraniční investice
Kanadská vláda aktivně láká přímé zahraniční investice, v posledních deseti letech rostla výše PZI do Kanady v průměru meziročně o 8 %. Na konci roku 2022 zůstaly PZI stabilní. Kanadský statistický úřad vykázal ve čtvrtém čtvrtletí 2022 čistý příliv ve výši 17,2 mld. CAD, což je o 17 % více než pětiletý čtvrtletní průměr. Celkový čistý příliv za rok dosáhl 68,5 mld. CAD, což je po loňsku druhá nejvyšší úroveň od 2014.
Globální společnosti pokračují ve významných reinvesticích do země. Největší část, 77,2 % tvoří reinvestované zisky. Druhým největším typem investic byly fúze a akvizice.
Hlavní investice plynuly z USA, Nizozemsko a Velké Británie; Nizozemsko je největším investorem z EU v Kanadě. Kanadská vláda usiluje o diverzifikaci investic, zdůrazňuje zaměření na inovativní oblasti a R&D, což podporuje také skrze pobídky a programy podpory, s nimiž je možno seznámit se na stránkách Invest in Canada. Tato agentura byla zřízena ve 2018 s cílem dále podpořit příliv PZI a snižovat překážky vstupu na trh. Investiční prostředí Kanady je relativně příznivé a otevřené, dosavadní restrikce například v leteckém sektoru se Kanada snaží odbourávat. Hlavní překážky PZI jsou dle WTO dobře shrnuty v Trade PolicyReview z roku 2019.
České investice se nepodílí na kanadských PZI významnou měrou, v roce 2022 dosáhla výše 112 milionů CAD. Významné jsou však jednotlivé projekty, za zmínku stojí především akvizice kanadské pobočky Colt ze strany České zbrojovky, dále pak jsou v Kanadě investory firmy Draslovka, Precision Record Pressing, Control System, Lama Energy Group, Keboola, Brens North America, mcePharma, Berndorf Bäderbau, Stainless Steel Pool & Spa. Byly také otevřeny pobočky společností Linet, AgroEcoPower, Principal North America.
3.3. FTA a smlouvy
Smlouvy s EU
EU je strategickým partnerem Kanady sdílející společné hodnoty a dlouhou historii úzké spolupráce. Vztah s EU je nejstarší formální vztah, který EU má s jakoukoli průmyslově vyspělou zemí, sahající až do roku 1959. V roce 2017 vstoupila v prozatímní platnost Smlouva o strategickém partnerství (Strategic Partnership Agreement, SPA), která ustanovuje rámec pro bilaterální vztahy mezi Kanadou a EU ve strategických oblastech společného zájmu. Mezi oblasti spolupráce patří klima, bezpečnost a zahraniční politika. Česká republika dohodu ratifikovala v srpnu 2017. Ve stejném roce jako SPA uzavřely Kanada a EU Komplexní hospodářskou a obchodní dohodu (Comprehensive Economic and Trade Agreement, CETA). CETA je v současnosti v prozatimním provádění a v plnou platnost vstoupí až po ratifikaci všemi členskými státy EU. Česká republika ratifikovala dohodu v říjnu 2017. CETA je jednou z nejambicióznějších kanadských obchodních dohod, díky které bylo okamžité odstraněno 98 % cel, byl otevřen sektor služeb, přístup k veřejným zakázkám, a to i na provinční a městské úrovni, a znamená také lepší podmínky pro pracovní mobilitu. Významným posunem v roce 2022 byla ratifikace dohody ze strany Nizozemska a Německa.
Smlouvy s ČR
V hospodářsko-obchodní oblasti jsou nejvýznamnějšími uzavřenými dohodami mezi ČR a Kanadou, kromě výše uvedené obchodní dohody, dohoda o zamezení dvojího zdanění a dohoda o vzájemné ochraně a podpoře investic. Smlouva o zamezení dvojího zdanění a zabránění daňovému úniku v oboru daní z příjmu z roku 2002 obecně omezuje právo smluvního státu vyžadovat v určitých případech platbu daně od subjektu, který v tom samém státě podléhá zdanění podle jeho vnitrostátních daňových zákonů. Dohoda o podpoře a ochraně investic z roku 2012 podporuje a usnadňuje investování na území smluvních stran investorům z těchto zemí. Země uzavřely také Smlouvu o sociálním zabezpečení, jež upravuje především důchodová práva migrujících osob. Pozn.: Kompletní přehled smluv mezi ČR a Kanadou je k nalezení zde.
3.4. Rozvojová spolupráce
Poskytování zahraniční rozvojové pomoci je důležitou součástí kanadské zahraniční politiky. Příslušný zákon Official Development Assistance Accountability Act (aktuální z roku 2008) upravující poskytování rozvojové pomoci vyžaduje, aby pomoc přispívala ke snižování chudoby a byla v souladu se zásadami účinnosti pomoci a kanadskými hodnotami. Agendu rozvojové pomoci zajišťuje Global Affairs Canada.
Kanadská oficiální rozvojová pomoc se v období 2022-2023 zvýšila o 19 % na 8,1 mld. CAD, což představuje dosud nejvyšší výdaje na oficiální rozvojovou pomoc, zejména díky podpoře Ukrajiny. Vláda premiéra Trudeaua opakovaně slíbila, že bude každoročně zvyšovat mezinárodní rozvojovou pomoc Kanady až do roku 2030, aby se naplnily cíle udržitelného rozvoje. Rozpočet na rok 2023 tento závazek sice opakuje ale zároveň tento slib porušuje, neboť plánuje se snížením oficiální rozvojové pomoci na období 2023-2024 o 1,3 mld. CAD na 6,8 mld. CAD (5,2 USD), což představuje meziroční snížení o 15 %.
Bližší informace k rozvojové pomoci Kanady v roce 2021-2022 lze najít zde.
3.5. Perspektivní obory (MOP)
▶ Automobilový sektor
Sektor tvoří zhruba 12,5 % HDP Kanady, kromě tradiční výroby je čím dál větší důraz kladen na související inovace. Federální vláda v rámci prosazování cílů udržitelnosti podporuje především elektromobilitu a autonomní řízení, usiluje o vůdčí postavení v oblasti výroby baterií, což upevnila nedávná vlna zahraničních investic v Ontariu. Do roku 2035 chce země dosáhnout nulové emise pro osobní a lehká nákladní auta, stát masivně investuje do sítě dobíjecích stanic pro elektromobily a do vodíkových stanic
▶ Civilní letecký průmysl, vesmír
Kanada je 5. největším leteckým trhem světa. Sektor patří mezi strategické odvětví, které bylo jedním z nejhůře postižených pandemií COVID-19. Sektor na cestě k překonání propadu zaměstnanosti či HDP i nadále čelí mnohým výzvám, potýká se s novými trendy a požadavky, ale zároveň přináší celou řadu příležitostí. Vláda i jednotlivé provincie pokračují v nezbytné finanční podpoře sektoru, včetně výzkumu a vývoje nových technologií, a to především v oblasti digitálních technologií, uhlíkově neutrálního letectví či kosmických technologií.
▶ Těžební a ropné technologie
Kanada je 4. největším producentem ropy, 6. největším producentem zemního plynu a 2. největším producentem uranu, dále pak významným producentem rud a má klíčové zásoby vzácných zemin. Další rozvoj těžebních projektů nadále skýtá příležitosti pro české dodavatele důlních a těžebních technologií. Dalšími zásadními trendy, které nabízejí pro české společnosti zajímavé příležitosti, jsou rozvoj těžby kritických nerostných surovin, udržitelnost (řešení pro zachytávání oxidu uhličitého, dekontaminace, udržitelnost elektrických sítí v dolech, vodíková ekonomika) a digitalizace (AI, cloud computing, datová analýza).
▶ ICT
Sektor informačních a komunikačních technologií v Kanadě v posledních letech konstantně rostl, v roce 2022 to bylo okolo 4 %. Mnohé příležitosti pro české firmy vyplývají ze zrychlující se digitalizace a virtualizace podnikání i společnosti, které se projevují v digitalizačních aspektech i v tradičních odvětvích, jako je zemědělství, zdravotnictví, bankovnictví či doprava. Kanada klade rostoucí důraz do oborů spojených s umělou inteligencí a informačních technologií souvisejících s robotikou a vyspělou výrobou, což dokládají například superklastry pro umělou inteligenci (ScaleAI) a pokročilou výrobu (Next Generation Manufacturing). Významnou součást sektoru představuje kybernetická bezpečnost a hledání nových způsobů ochrany proti stupňující se globální hrozbě kybernetických útoků.
▶ Energetika
Sektor informačních a komunikačních technologií v Kanadě v posledních letech konstantně rostl, v roce 2022 to bylo okolo 4 %. Mnohé příležitosti pro české firmy vyplývají ze zrychlující se digitalizace a virtualizace podnikání i společnosti, které se projevují v digitalizačních aspektech i v tradičních odvětvích, jako je zemědělství, zdravotnictví, bankovnictví či doprava. Kanada klade rostoucí důraz do oborů spojených s umělou inteligencí a informačních technologií souvisejících s robotikou a vyspělou výrobou, což dokládají například superklastry pro umělou inteligenci (ScaleAI) a pokročilou výrobu (Next Generation Manufacturing). Významnou součást sektoru představuje kybernetická bezpečnost a hledání nových způsobů ochrany proti stupňující se globální hrozbě kybernetických útoků.
▶ Zemědělský a potravinářský průmysl
Zemědělsko-potravinářský sektor je významným přispěvatelem tvorby kanadského HDP a aktuálně představuje zhruba 7 % HDP země. Jeho podíl se bude s rostoucí populací země i nadále zvyšovat, a to i díky rostoucí poptávka po zemědělských produktech i technice. V souvislosti s důrazem na udržitelnost a zdravý životní styl se rozšiřují příležitosti i v oblastech, jako jsou plant-based produkty. Zájem je také o nové technologie (drony, smart agriculture) či výzkumnou a vědeckou spolupráci. Kanada se specializuje také například na výzkum rostlinných bílkovin a založila proteinový superklastr. Pandemie Covidu-19 podrobila dodavatelské řetězce zatěžkávací zkoušce, což nutí některé jejich články k větší diverzifikaci a přeorientování na nové trhy včetně evropského.
▶ Železniční sektor
Země má jednu z největších železničních sítí na světě, celkově je však sektor, především v oblasti osobní dopravy, dlouhodobě podfinancovaný. Rostoucí doprava ve městech nenabízí jiná řešení. Plánují se veřejné zakázky na městskou a příměstskou kolejovou dopravu v mnoha kanadských aglomeracích, největší investice do linek metra a příměstských tratí jsou však v plánu v torontské aglomeraci. Výhledově se také mohou objevovat příležitosti v oblasti integrace operačních systémů a ICT, stejně jako kybernetické bezpečnosti na železnici.
▶ Výzkum, vývoj, inovace a vzdělávání
Kanada patří mezi nejvíce inovativní země světa, s řadou významných univerzit a úspěchů ve výzkumu a vývoji a hrubými domácími výdaji na výzkum a vývoj přes 40 miliard dolarů. Excelentní základní i aplikovaný výzkum v Kanadě je lze nalézt napříč sektory vč. aerospace, life sciences, pokročilé výroby, IT, energetiky a udržitelnosti, ale i ve výzkumu vyplývajícím z geografie Kanady, jako je arktický výzkum, či výzkum oceánů. S ohledem na prestiž kanadského výzkumného prostoru mohou spolupráci navazovat především úspěšné konkrétní výzkumné skupiny, či konkurenceschopné inovativní firmy, příležitosti přinese také očekávaná asociace Kanady do programu Horizon Europe.
4. Kultura obchodního jednání
Podkapitoly:
4.1. Úvod
Kanaďané jsou na jednání většinou velmi dobře připraveni, vědí, co očekávají a jaké informace požadují. Je proto nezbytné být na jednání dobře připraveni. Kanaďané jsou velmi zdvořilí, agresivní styl jednání nemá v kanadské obchodní kultuře místo. V Kanadě se víceméně automaticky očekává, že budete hovořit anglicky. V případě frankofonní provincie Québec je francouzština výhodou, ale většinou není nezbytná.
4.2. Oslovení
Je běžné oslovovat partnery křestním jménem, a to i v psané komunikaci (byť oslovení příjmením, spolu s využitím Mr. či Ms. se také používá), spolu s neformálním pozdravem „Hi“ či „Hello“. Výjimkou je provincie Québec, kde je běžné francouzské vykání „vous“. Na rozdíl od Spojených států se méně používá oslovení „Dear“, které je vnímáno jako soukromé intimnější oslovení. Podobně „Sir“ nebo „Madam“ je vnímáno jako archaické.
4.3. Obchodní schůzka
Schůzka většinou probíhá v kanceláři partnera. Nejvhodnějšími dny pro jednání jsou úterý – čtvrtek, ideálně mezi desátou a třetí, přičemž to stejné platí pro telefonáty (což vzhledem k časovému posunu redukuje možnosti plánování na zhruba dvě až tři hodiny denně). Důležitá a ceněná je dochvilnost. V případě očekávané méně formální schůzky je také možné se domluvit na pracovní snídani či kávu. Pracovní obědy nejsou běžné, mohou se zorganizovat s dlouhodobými a neformálními obchodními partnery. Pracovní večeře, s výjimkou větších společenských a obchodních akcí (veletrhy, mise apod.) prakticky neexistují – Kanaďané si cení svého soukromí a volných večerů.
Po pandemii COVID-19 je také čím dál rozšířenější formát jednání videohovorem, zejména u úvodního kontaktu. Řada Kanaďanů považuje online komunikaci za téměř ekvivalentní k osobní schůzce a v případě komplikací s plánováním jednání lze očekávat návrh na virtuální schůzku. V takovém případě je vhodné nabídku využít, pokud osobní jednání není vyloženě nutné, a osobní schůzku realizovat v dalším kroku.
Agenda jednání je, u komplexnějších jednání, většinou domluvena předem. Jednání je většinou neformální, ale zároveň velmi zdvořilé. Běžný je kratší small talk, doporučujeme například cestovatelská témata vztahující se k Praze či Evropě a věci typické pro ČR – kultura, hokej, jídlo. Vizitky je potřeba mít anglické, v případě jednání v Québecu je vhodné mít francouzské či dvojjazyčné anglicko-francouzské. Na vizitkách se většinou neuvádí akademické tituly, ale pozice. Je běžné mít na vizitce uvedené mobilní číslo. Dárky se při obchodní schůzce nevyměňují, respektive jen velmi výjimečně.
Pracovní doba v Kanadě je podobná české, se začátkem i koncem o něco později. Schůzky před devátou hodinou jsem velmi výjimečné. Poslední schůzka by měla být plánovaná na třetí odpoledne. V době svátků Kanaďané nepracují, v případě, že svátek vychází na víkend, přenáší se volný den vždy na následující pondělí. Pozor, některé svátky se liší podle jednotlivých provincií.
Kanadské společnosti chtějí jasně vědět, k čemu jednání slouží a kam má vést. Je třeba na něj být připraven, včetně detailních dotazů – pokud odpověď neznáte, je lepší to přiznat a přislíbit informace, než se uchýlit k vyhýbavé odpovědi. V Kanadě je také poměrně běžné používat, zvláště v úvodním rozhovoru, fráze a obraty, které relativizují budoucí závazky a nevytvářejí dojem toho, že po možném budoucím partnerovi chcete okamžitou aktivitu a podepsání smlouvy. Pokud začnete hovor s vymezením vašich očekávání a požadavků po druhé straně, bude těžké Kanaďany přesvědčit. Není nutné zbytečně tajit, čeho chcete dosáhnout, jde spíše o vhodný způsob podání.
Kanaďané jsou většinou na jednání velmi dobře připraveni, vědí, co očekávají a jaké informace požadují. Za všech okolností jsou velmi zdvořilí a nevnímají jednání jako konflikt, kterému se snaží spíše vyhnout. Nejde o to, že by byli slabí vyjednávači, ale o styl komunikace. Agresivní styl jednání nemá v kanadské obchodní kultuře žádné místo. Kanada je dvojjazyčnou zemí a je třeba na to v případě, kdy máte zájmy i v Québecu, být připraven a adekvátně reagovat. Pozor, ke Québecu je třeba přistupovat v první řadě jako ke Québecu, a ne jako ke Kanadě. Provinční identita je obecně velmi silná a ve frankofonní Kanadě to platí dvojnásob, včetně ocenění komunikace ve francouzštině, v případě psaných materiálů je to téměř nezbytnost. Zbytek země je dominantně anglický, čemuž odpovídá i pragmatická obchodní kultura. V hovoru ale nezmiňujte, že máte o Kanadě podobné představy jako o Spojených státech – mohlo by to být vnímáno jako urážlivé.
Kanaďané jsou dochvilní a očekávají totéž. Pokud máte z nějakých důvodů zpoždění, je dobré dát vědět, telefonicky nebo emailem. Jednání bývají jasná, k věci, s možností neformální konverzace před nebo po jednání. V případě dotazů či navazující komunikace Kanaďané většinou čekají odpověď do 24 hodin. Kanaďané jsou neformální, přátelští a zároveň velmi zdvořilí. Emoce během jednání příliš nevyjadřují (kromě vtipu), ani je neočekávají, zvláště ne emoce v podobě zvýšeného hlasu či nátlaku. Ty jsou víceméně považovány za nepřijatelné.
Během obchodních jednání je alkohol tabu. V případě večerních neformálních jednání je samozřejmě běžnou součástí, ve střídmé podobě.
Kravata je spíše na ústupu, ale není chybou.
Kanaďané jednoznačně oddělují pracovní a soukromý život. Pozvání domů je možné očekávat maximálně u velmi dlouhodobého partnera, se kterým byste navázali přátelský vztah.
4.4. Komunikace
Víceméně automaticky se očekává, že budete hovořit anglicky. V případě Québecu je francouzština velmi oceněna, ale není nezbytná, byť aspoň několik zdvořilostních frází potěší. Pokud nehovoříte anglicky, doporučujeme si najít partnera, který bude schopen anglicky jednat a prezentovat. Je třeba se vyvarovat poznámek mezi českými účastníky v češtině – to může být vnímáno jako velmi nezdvořilé.
Angličtinou se mluví prakticky všude, i v naprosté většině Québecu se lze domluvit. Francouzština je kromě Québecu rozšířena jen velmi málo.
Je rozhodně lepší se na začátku vyhnout vtipům (zvláště typickému českému sarkastickému humoru), neboť Kanaďané mají poměrně silný smysl pro politickou korektnost. Cení si Kanady, respektu k druhým, tolerance, nemají rádi výhrady vůči své vlastní vládě (alespoň navenek). Dávají přednost dlouhodobému budování vztahů, zároveň ale může trvat dlouho, než se obchodní partnerství naváže.
Může se stát, že je obtížné po prvním kontaktu pokročit dále, i proto, že Kanaďané díky své zdvořilosti neradi přímo odmítají spolupráci. Osobní jednání je v dlouhodobém horizontu nezbytné, pokud nejde o jednorázovou dodávku či dodávky v menší hodnotě. Email či telefon, případně aplikace typu Skype, MS Teams či Zoom jsou alternativou, úřady často používají Webex. Aplikace WhatsApp je již mezi Kanaďany také více rozšířena.
4.5. Doporučení
V případě cesty do Kanady buďte dobře připraveni, mějte předem jasně vytipované partnery, kterým budete schopni prezentovat, jaké výhody pro ně spolupráce s vámi bude mít a proč by se vám měli věnovat. Pokud vaše produkty či služby podléhají regulaci či certifikaci, buďte připraveni zodpovědět otázky, jakým způsobem očekáváte, že budou zajištěny, včetně toho, kdo ponese finanční náklady.
Buďte připraveni na to, že znalosti České republiky a obecně Evropy jsou nižší, než na co jsme zvyklí. Počítejte také s tím, že Kanaďané mají vysokou míru averze vůči riziku a dotáhnout rozjednaný případ (zvláště první) do konce může trvat dlouho.
4.6. Státní svátky
Kanaďané mají částečně podobné svátky jako v ČR, Nový rok, Velikonoce, Vánoce a k tomu své specifické svátky, které se často liší dle provincie. Pokud svátek vychází na víkend, volný den se přesouvá na další pondělí.
Státní svátky:
- New Year – 1. ledna
- Good Friday – Velký pátek
- Easter Monday – Velikonoční pondělí
- Victoria Day – poslední pondělí předcházející 25. květnu
- Saint-Jean-Baptiste Day – 24. června (pouze Québec)
- Canada Day – 1. července l Civic Holiday – první srpnové pondělí
- Labour Day – první zářijové pondělí
- Thanksgiving Day – druhé říjnové pondělí
- Remembrance Day – 11. listopadu
- Christmas Day – 25. prosince
- Boxing Day – 26. prosince
5. Základní podmínky pro uplatnění českého zboží na trhu
Podkapitoly:
- 5.1 Vstup na trh
- 5.2 Formy a podmínky působení na trhu
- 5.3 Marketing a komunikace
- 5.4 Problematika ochrany duševního vlastnictví
- 5.5 Trh veřejných zakázek
- 5.6 Platební podmínky, platební morálka a řešení obchodních sporů
- 5.7 Víza, poplatky, specifické podmínky cestování do teritoria
- 5.8 Zaměstnávání občanů z ČR
- 5.9 Veletrhy a akce
5.1. Vstup na trh
Distribuce a prodej
Distribuční kanály musí zohlednit náročné geografické a logistické podmínky země a koncentraci zákazníků ve velkých městských aglomeracích. Většina výrobků na cestě ke konečnému zákazníkovi prochází řetězcem: kanadský importér/ distributor (velkoobchod) – maloobchodní prodejce, přičemž importér a distributor mohou být tentýž subjekt.
Celní systém a licence
Celní sazebník je sestaven na základě harmonizovaného systému klasifikace s členěním položek do desetimístného kódu (HS kódy). Clo a daně (ekvivalent DPH na federální úrovni) se platí z ceny zboží, nikoliv z pojištění a dopravy. Pro export z Evropské unie, potažmo ČR, platí podmínky CETA. Pro účely vyhledávání je prakticky velmi dobře použitelný CanadaTariffFinder, stejně jako je možné použít evropskou Access2Markets databázi.
Antidumpingová a vyrovnávací opatření vycházejí z úpravy WTO, v praxi jsou nicméně poměrně řídká. Kanada má liberální obchodní politiku, byť dovoz některého zboží je omezen a některé produkty se dovážet nesmí. Ve vybraných sektorech je dovoz omezen přísnějšími podmínkami či licencován, patří mezi ně například potraviny zvířecího a rostlinného původu, zbraně, munice a vojenský materiál, zdravotnické výrobky, a mnohé další.
Pokud jde o zboží, které má zvláštní vývozní či dovozní režimy, je upraveno speciálním zákonem a tzv. Import Control List. Dovozní licence spadající pod zákon „Export and Import Permits Act“ vydává Global Affairs Canada (Ministerstvo zahraničních věcí), např. licence pro dovoz výbušnin vydává Natural Resources Canada (Ministerstvo přírodních zdrojů). Vždy je možné kontaktovat české úřady v teritoriu či agenturu CzechTrade s žádostí o ověření podmínek vývozu do Kanady.
Standardy
Standardy a další technické požadavky upravují nároky na výrobky k prodeji na kanadském trhu, značení a balení zboží, apod. V některých sektorech mohou standardy představovat nezanedbatelnou a drahou překážku vstupu na trh, a je velmi důležité se o podmínkách předem informovat. V Kanadě jsou standardy v podstatě kvazi-soukromé – kanadská vládní organizace Standards Council of Canada je hlavní orgán pro podporu standardizace, přičemž standardy pak rozvíjí tzv. Standards Development Organizations, z nichž patří mezi nejpoužívanější Canadian Standards Association (CSA) a Underwriters Laboratories of Canada (ULC). K federálním standardům mohou navíc existovat odlišné provinční standardy (například ve stavebnictví). Některé standardy se uznávají přeshraničně, především se Spojenými státy, v případě Evropské unie je jich zatím poměrně málo, jakkoliv by díky CETA měly postupně přibývat, resp. by se mělo zejména rozšiřovat vzájemné uznávání posuzování shody. Standardy se vztahují na stroje a zařízení, dopravní prostředky, léčiva, potraviny, zdravotnické výrobky, elektrická zařízení, motory a další zboží.
Často je možné se v praxi setkat s omezeními pro potravinářské a zemědělské produkty, regulovanými Canada Food Inspection Agency, která nabízí možnost automatického vyhledávání pravidel (tzv. AIRS). Centrální systém na omezení napříč sektory nicméně neexistuje.
Se standardy jsou spojena i pravidla o spotřebním balení a značení zboží, která jsou v Kanadě, jako bilingvální zemi, spojena i s jazykovými pravidly. Veškeré údaje, které jsou povinné na balených výrobcích, musí být anglicky a francouzsky s výjimkou názvů výrobce a jejich adresy. V zájmu vývozce se však doporučuje uvádět dvojjazyčně i další doplňkové údaje. V provincii Québec musí být zboží a doprovodné dokumenty označeny francouzsky. Pokud jde o dovozní dokumenty, evropský vývozce by měl být registrovaný v systému REX. Kanadské úřady pak budou vyžadovat standardní dokumenty.
Standardem je vyřízení přes kanadského brokera. Doporučuje se rozdělit na faktuře cenu zboží a dopravy/pojištění. Pokud jde o další důležité právní normy (v oblasti IPR, označování zboží, fytosanitární úpravě, hospodářské soutěži atd.), neliší se zcela zásadně od evropských standardů. Kromě již zmíněného jsou dvě další specifická sektorová omezení, státní monopol na dovoz alkoholu, který zajišťují provinciemi vlastněné společnosti, a tzv. supply-management system, kdy stát kontroluje produkci určitých zemědělských komodit (mléko, vejce atd.), za účelem podpory domácích farmářů a jejich ochraně proti dovozu (který je zatížen kvótami a clem).
5.2. Formy a podmínky působení na trhu
Přímý export
Přímá obsluha kanadského trhu je realizovatelná spíše u jednorázových či občasných zakázek nebo projektů na klíč, či některých specifických produktů, nicméně s ohledem na vzdálenost od Kanady, její velikost a časový posun s sebou tento způsob nese některé logistické překážky.
Zástupce či importér
Obchodní zástupce/importér je v podstatě nejjednodušší formou zastoupení v místě. Zástupce se může osvědčit zejména v případě dovozu zboží náročného na servis a distribuci. U výrobků náročných na prodej a servis (např. strojírenské zboží) je nutné mít kvalifikovaného importéra s dobrým zázemím (logistika, sklady). Kanaďané standardně očekávají servis a kontakt v místě. Importér zodpovídá za správné provedení výrobku a dodání či instalaci podle kanadských norem. Pro většinu konečných uživatelů hraje přitom při výběru produktu velkou roli cena, která v Kanadě a v USA ovlivňuje prodej více než v Evropě.
Kanadským specifikem, výrazně odlišným od evropského, ale i amerického trhu, je standard placení zástupců nejen provizí, ale i paušální částkou. U některých komodit je přímo předepsaná forma dovozu prostřednictvím zástupce (např. alkohol). Při hledání vhodného zástupce (dovozce) je možné využít kanadské instituce, které mají ve svém programu pomoc potencionálním exportérům – např. na Canadian Association of Importers and Exporters. Asistenci může poskytnout zahraniční kancelář CzechTrade Calgary, případně zastupitelské úřady (Ottawa, Toronto). Vhodné partnery je také možné najít na mezinárodních veletrzích nejen v Kanadě, ale i v Evropě či USA.
Založení společnosti
Zřízení společnosti v Kanadě s sebou nese vyšší náklady (založení, případně náklady na relokaci zaměstnance či místní zaměstnance), na druhou stranu umožňuje lépe a přímo kontrolovat fungování na trhu než zástupce. Založení společnosti (nejběžnější ekvivalent s.r.o.) je relativně jednoduchý a rychlý proces, nicméně nabízí množství různých variant, proto se často využívají místní právní kanceláře. Před registrací firmy v Kanadě je třeba rozhodnout, zda bude společnost od začátku působit na celém území Kanady (tzv. federální registrace) nebo pouze v rámci jedné provincie (ontarijská, quebecká firma – i tu je nicméně možné rozšířit).
Část provincií dříve vyžadovala, aby jedním ze statutárních ředitelů společnosti byla osoba s trvalým pobytem v provincii. Většina provincií od něj v posledních letech upustila, ale obdobný požadavek platí na federální úrovni. Pokud se česká firma rozhodne registrovat společnost s působností pouze v jedné nebo několika kanadských provinciích, je však třeba si uvědomit, že každá provincie má vlastní zákon pro založení/inkorporaci společností.
5.3. Marketing a komunikace
Kanadský trh má mnoho společných rysů s trhy ostatních vyspělých zemí, nicméně marketingu a komunikaci je přikládán větší důraz než v České republice a tomu je nezbytné věnovat odpovídající pozornost.
Jaký zvolit marketing
Pří přípravě ke vstupu na trh je třeba se z hlediska marketingu soustředit na tři poměrně standardní témata – spotřebitelský výzkum, správný branding a vyčlenění zdrojů. Výzkum spotřebitele je nezbytný, s ohledem na odlišné chování spotřebitelů, a je lepší připravit novou strategii, než pouze okopírovat postupy fungující v ČR. Pokud jde o branding, podobně jako v USA jsou image a příběh značky klíčové pro dlouhodobý úspěch. V neposlední řadě je třeba počítat s vynaložením dodatečných nákladů související s vytvářením upravené marketingové strategie (a náklady jako překlady).
Faktory ovlivňující marketingovou strategii
Kanadské spotřebitelské chování prochází transformací, zvětšuje se role emocí a tváří produktů, snižuje se loajalita k tradičním značkám, značky se často začínají identifikovat s nějakým souborem hodnot (etických, s vazbou na životní prostředí atd.). Zřetelně větší roli, než v Evropě, mají například osobní doporučení. Multikulturní charakter společnosti představuje řadu spotřebitelských preferencí (např. v módě), k tomu zhruba 8 mil. Kanaďanů mluví a komunikuje francouzsky, s čímž souvisí odlišné jazykové materiály a často odlišný přístup k marketingu. Při vytváření marketingové strategie je třeba zvážit, jak velkou část kanadského trhu (vzhledem ke geografii země) chce vývozce zasáhnout, jakých prodejních objemů docílit a jak by měl obchod růst. V důsledku technologického pokroku a sociálních změn se trh pro nové výrobky a služby neustále mění.
Reklama
Byť se tento trend pomalu mění, Kanaďané bývali značně ovlivněni reklamou a nákupní historií, včetně věrnosti vybrané značce. Klasické reklamní cesty (TV, tisk) jsou poměrně drahé a nahrazují je především sociální média. Ta ve srovnání s ČR hrají mnohem větší roli (platí průřezově pro Facebook a Instagram, stejně jako LinkedIn či Twitter), přičemž klíčovým kanálem jsou mobilní telefony.
Čemu se vyhnout
K chybám, které společnosti přicházející do Severní Ameriky dělají, patří především přeceňování unikátnosti svého vlastního produktu a podceňování konkurence, nevyužití dostupných marketingových kanálů či vnímání celého regionu jako jednoho jednolitého trhu. Produkt také musí mít perfektní jazykovou lokalizaci. Kanaďané jsou velmi citliví na svou společnost, toleranci a politickou korektnost. Humor má tak sice v komunikaci a marketingu své místo, ale je třeba se rozhodně vyvarovat některých vtipů, které v českém prostředí mohou být vnímány tolerantně (černý a sarkastický humor, vtipy o náboženství, genderu či rase).
PR agentury
V zemi působí množství PR agentur, od menších agentur specializovaných na online marketing, až po velké, často nadnárodní hráče, které sdružuje Canadian Council of Public Relations Firms. Jejich prezentace, včetně portfolia, referencí a specializace, jsou bez problémů dostupné online.
5.4. Problematika ochrany duševního vlastnictví
Kanada je členem prakticky všech mezinárodních organizací, dohod nebo úmluv na ochranu duševního vlastnictví:
- World Intellectual Property Organization (WIPO)
- Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights (TRIPS)
- Paris Convention for the Protection of Industrial Property
- Bern Convention for the Protection of Literary and Artistic Works
- The Patent Cooperation Treaty (PCT)
Vnitrostátní ochranu duševního vlastnictví zajišťují především Patent Act, Trade-Marks Act, Copyright Act a Industrial Design Act. Hlavní organizací odpovědnou za ochranu duševních práv v Kanadě je vládní agentura Canadian Intellectual Property Office, která také spravuje databáze chráněných práv duševního vlastnictví v Kanadě. Jejím prostřednictvím je také možné si požádat o ochrannou známku, patent či průmyslový vzor. Vzhledem ke členství Kanady ve zmíněných organizacích je také možné jich využít jako nástrojů k zajištění ochrany práv duševního vlastnictví v Kanadě.
Kanada se nicméně dlouhodobě drží na tzv. Watch List, který vytváří Spojené státy jako seznam zemí, které nejvíce porušují práva duševního vlastnictví (Kanada sice již není na tzv. Priority Watch List, nicméně v druhé kategorii Watch list nadále zůstává). Jako problematické Spojené státy vidí především ochranu patentů (zvláště farmaceutických) a různé výjimky za účelem vzdělávání, stejně jako mírné postihy vůči těm, co práva duševního vlastnictví porušují. Podobně EU vnímá negativně některé nedostatky týkající se zneužívání názvů potravin a alkoholických nápojů z Evropy.
Pro řešení případných sporů v případě porušení práv duševního vlastnictví se nabízí běžné alternativní metody řešení sporů, především mediace a arbitráž, případně standardní soudní řízení. Canadian Intellectual Property Office navrhuje vyhledání sektorových expertů prostřednictvím soukromé asociace Intellectual Property Institute of Canada. Naprostá většina velkých kanadských právních kanceláří má také své specialisty na právo duševního vlastnictví.
5.5. Trh veřejných zakázek
Veřejné zakázky v Kanadě nabízejí pro evropské společnosti velmi zajímavou příležitost. Na federální úrovni (vláda a agentury s federální působností) představují zhruba 20–25 mld. CAD ročně a přibližně 350–400 tis. různých transakcí. Na provinční, teritoriální a municipální úrovni se vládní zakázky odhadují až na více než dalších 120–130 mld. CAD ročně. Vládní zakázky zahrnují například nákup zboží, služeb a stavebnictví. Tendry jsou považované za transparentní, informace jsou dostupné všem potenciálním účastníkům (v některých případech za menší poplatek), většinou online.
Přístup zahraničních společností
Veřejné zakázky v Kanadě jsou relativně otevřené, díky množství mezinárodních obchodních dohod, včetně dohod v systému WTO, bilaterálních dohod či dohody s USA a Mexikem o volném obchodu a pro evropské společnosti klíčové CETA. Díky dohodě o volném obchodu uvnitř Kanady jsou do jisté míry zvýhodněny kanadské společnosti, především u veřejných zakázek na provinční a municipální úrovni je praxí upřednostňování domácích dodavatelů na úkor zahraničních firem.
Jedná se například o nižší hranici pro vypsání veřejné zakázky pro kanadské a zahraniční firmy. Tato pravidla platí i pro municipality, akademické instituce, školy a poskytovatelé zdravotních služeb, kteří musí vypsat veřejnou zakázku pro kanadské firmy, pokud jejich hodnota je v případě nákup zboží a služeb vyšší než 100 tis. CAD a v případě stavebních zakázek vyšší než 250 tis. CAD.
CETA
Společnosti ze zemí Evropské unie, včetně ČR, mají velmi výhodné podmínky a trh je jim ve srovnání s jinými zeměmi extrémně otevřený. Díky CETA se společnosti z EU mohou účastnit zakázek nejen na federální úrovni, ale i v případě provinčních vlád a municipalit v Kanadě. Zakázky jsou dostupné od finančních limitů, které jsou každé dva roky částečně měněny a liší se pro federální zakázky a pro provincie a municipality, stejně jako pro odvětví. Detailní informace je možné nalézt zde na stránkách kanadské vlády. Indikativně pro zakázky federální vlády jde o nákup zboží vyšší než 238 tis. CAD a stavební zakázky vyšší než 9,1 mil. CAD.
Zakázky provinčních vlád a municipalit mají vyšší limity (cca 360 tis. CAD u nákupu zboží, u stavebních zakázek je práh stejně vysoký). Od vstupu CETA v účinnost nicméně platí omezení pro společnosti z EU u některých veřejných zakázek na provinční úrovni (např. požadavek na „local content“). Mezi příklady patří nákup vozidel městské hromadné dopravy (Ontario), kdy minimálně 25 % hodnoty zakázky musí pocházet od provinčních firem, či nákup vozidel městské hromadné dopravy (Québec), kdy se vyžaduje, aby minimálně 25 % hodnoty zakázky pocházelo od provinčních firem a finální montáž vozidel musí proběhnout v provincii.
Zároveň jsou z některých veřejných zakázek v Kanadě firmy z EU vyloučeny – jedná se například o zakázky na některé zdravotnické služby, výzkum a vývoj, public private partnership pro služby a utilities.
Zdroje informací o veřejných zakázkách
V rámci implementace CETA vytvořila Kanada jednotný portál pro přístup ke všem údajům o vypisovaných veřejných zakázkách, který byl spuštěn v roce 2022. v současné době je vyvíjen portál nazvaný CanadaBuys. Mimo tento portál je také možné hledat v jednotlivých kanadských zdrojích, jejichž základní přehled nabízíme níže.
Federální úroveň: Federální vláda zveřejňuje všechny zakázky na vládním webu Buyandsell. Tato stránka umožňuje vyhledávání v několika kategoriích, jako jsou služby, zboží, stavební práce. Umožňuje také nastavit vyhledávání podle konkrétního odvětví, stejně jako podle provincií, ve kterých má být zakázka realizována.
Provinční úroveň: Na provinční úrovni se často informace dávají na webové stránky provincií:
- Alberta
- British Columbia
- Saskatchewan
- Manitoba – web přesměrovává na merx.com
- Ontario
- Quebec
- Newfoundland and Labrador – web přesměrovává na merx.com
- NewBrunswick
- NovaScotia
- Nunavut
- NorthwestTerritories
- Yukon
Většina provincií navíc zveřejňuje informace na dalších známých stránkách, jako například MERX (detaily níže). V některých případech mohou být části portálu zpoplatněné, případně může být zpoplatněné samotné elektronické podání nabídky. Municipality – na informace o veřejných zakázkách je nejlepší již zmíněný systém MERX.
Další zdroje informací a návody
Naprostá většina veřejných zakázek je dostupná v soukromém systému společnosti MERX. Některé společnosti (jako například Toronto Transit Commission) dávají vše výhradně na vybrané webové stránky, jako například právě MERX, a na svých stránkách uveřejňují pouze základní informace. Za zmínku stojí, že do systému zadávají své veřejné zakázky i soukromé subjekty, například Bank of Montreal. Další informace o vládních zakázkách je možné nalézt na stránkách Canadian Commercial Procurement (www.ccc.ca), průvodce European Union Chamber of Commerce in Canada a na webu Generálního konzulátu v Torontu, k ověření podmínek pro konkrétní parametry tendru lze využít databázi Evropské komise Access2Procurement. Více informací, včetně informací o veřejných zakázkách, o Komplexní ekonomické a obchodní dohodě mezi Kanadou a EU (CETA), je k nalezení na portále BusinessInfo.
5.6. Platební podmínky, platební morálka a řešení obchodních sporů
Obvyklé platební podmínky a morálka
České společnosti by se měly standardně jistit proti platební neschopnosti kanadských odběratelů. Jejich důvěryhodnost je možné prověřit úvěrovými agenturami (např. EquifaxCanada) či zkontrolovat placený insolvenčnírejstřík. Možné je také vyžádání bankovních referencí.
Praktickým nástrojem při platbě větší částky je potvrzený akreditiv, který je v Kanadě běžně známým bankovním instrumentem a všechny velké kanadské banky by měly být bez problémů schopny jej vystavit za příslušný poplatek. Pokud jde o dobu splatnosti faktur, v Kanadě je standardní lhůta 30 dní, nicméně kratší ani delší splatnost není výjimkou. Platební morálka je většinou dobrá a při řešení sporů postupují místní úřady nestranně. V případě menších sporů je možné se na tzv. small claims courts.
Obchodní smlouvy a spory
Při sjednání smlouvy (kupní či jiné) se doporučuje věnovat pozornost všem potřebným náležitostem (dodací a platební podmínky, odpovědnost, záruky, řešení sporů) a využít buď služeb místního právníka, nebo upravit smlouvu tak, aby se řídila českým či mezinárodním, ale každopádně známým právním řádem. V případě sporu je nejčastějším místem řešení soud, nicméně soudní řízení je nákladné a proto je třeba zvážit kontakt na zkušeného místního komerčního právníka (např. za využití služeb specializovaných agentur, jako příklad je možné uvést Lawyerlocate) a pokusit se vyřešit vzniklé problémy dohodou, výjimkou také není komerční rozhodčí řízení či mediace.
5.7. Víza, poplatky, specifické podmínky cestování do teritoria
Pro české občany je cestování do Kanady standardně relativně jednoduché. Občané ČR nepotřebují pro krátkodobý pobyt v Kanadě (do 6 měsíců) a průjezd kanadským územím víza. Bezvízový režim se vztahuje na krátkodobý pobyt za účelem turistiky, návštěvy rodiny/přátel a za účelem obchodním a studijním (jednosemestrální studium, jazykové kurzy). Během tohoto pobytu není možno v Kanadě pracovat (pro tuto možnost je zapotřebí získat u kanadského zastupitelského úřadu „pracovní povolení“, eventuálně podat žádost o „dočasný pobyt mládeže“).
Pro bezvízové cestující zavedla od roku 2015 povolení „electronic travel authorization – eTA“, podobný systému ESTA používanému v USA. Žádost o povolení cesty je podávána prostřednictvím webových stránek Citizenand Immigration Canada (vyhněte se zprostředkovatelům). Povolení eTA je pro bezvízové cestující v letecké dopravě povinné, nevyžaduje se při překročení pozemní hranice ani pro cestující, kteří mají kanadské vízum či status trvalého rezidenta Kanady.
Kanada je relativně bezpečnou zemí, standardní obezřetnost je i přesto namístě ve větších městech. Ve městech je k dispozici poměrně kvalitní MHD, pohybovat se zpravidla lze snadno pěšky, na kole, využít carsharing. Mimo město je zpravidla zapotřebí přeprava autem, zapůjčení je možné pouze s povinným pojištěním či lze připlatit havarijní pojištění. K půjčení auta je často třeba kreditní karta, podobně může být vyžadována při ubytování v hotelu jako depozit.
Zejména při cestách do odlehlých částí Kanady doporučujeme kontaktovat zastupitelský úřad ČR v místě a nahlásit detaily cesty, doporučujeme také registraci na webu MZV– DROZD.
Kompletní detaily o standardním vstupu do Kanady naleznete zde.
Užitečné kontakty:
- Velvyslanectví Kanady v Praze, Ve Struhách 95/2, 160 00 Praha 6, Tel: 272 101 800, Fax: 272 101 890, E-mail: canada@canada.cz
- Velvyslanectví Kanady ve Vídni, Laurenzerberg 2, A-1010 Vienna, Austria, Tel: +43 (1) 531-38-3000, Fax: +43 (1) 531-38-3321, E-mail: viennimmigration@international.gc.ca
- Citizenship and Immigration Canada (Ministerstvo pro státní občanství a imigraci Kanady)
- Canada Border Services Agency (Kanadská celní správa)
5.8. Zaměstnávání občanů z ČR
Kanada má transparentní imigrační politiku, přičemž naprostou většinu žádostí a povolení je možné vyřídit online. CETA nabízí několik mechanismů zjednodušujících vstup do Kanady, pro vybrané skupiny pracovníků. První kategorií jsou krátkodobé pracovní pobyty v rámci přeshraničního poskytování služeb (business visitors, after-sales services atd.). Do druhé kategorie spadá mechanismus dočasného vstupu či relokace pro vybrané kategorie zaměstnanců – jde především o řídící pracovníky a technické specialisty, případně investory. Jednou z hlavních výhod, při doložení všech potřebných dokumentů, je zrušení povinnosti dokládat tzv. test trhu práce (Labour Market Impact Assessment, LMIA). Pro tyto případě doporučujeme konzultovat podání žádosti předem s velvyslanectvím ČR v Ottawě či Generálním konzulátem ČR v Torontu, které doporučí vhodný postup.
Další možnosti vstupu
Občané ČR mohou v Kanadě pracovat dočasně na základě Temporary Foreign Worker Program (TFWP). Podmínkou je získat pracovní povolení. Žádost o pracovní povolení probíhá ve dvou odlišných fázích. Nejprve musí kanadský zaměstnavatel vypsat příslušné místo, respektive podat žádost o dočasné pracovní povolení pro zahraničního pracovníka na vládní úřad Employment and Social Development Canada (ESDC), který žádosti zpracovává a posuzuje. ESDC provádí v tomto případě zmíněný test trhu práce. Kanadský zaměstnavatel musí zaplatit poplatek za předložení žádosti a poskytnout detailní informace, jako například počet Kanaďanů, kteří se ucházeli o volné místo, počet Kanaďanů, kteří absolvovali interview u žadatele a podat vysvětlení, proč tito Kanaďané nebyli přijati.
V zásadě je tak nezbytné prokázat, že na příslušné místo nebylo možné z objektivních důvodů přijmout kanadského zaměstnance. ESDC odmítá zpracovat žádosti, kde existují obavy, že dočasní zahraniční pracovníci mohou nebo budou mít negativní vliv na kanadský pracovní trh. Pracovní a mzdové podmínky zahraničních pracovníků musí být shodné s domácími pracovníky. V druhém kole pak samotný budoucí zaměstnanec podává žádost o pracovní povolení, typicky online, již s odkazem na pro něj vytvořené pracovní místo. Dočasné pracovní povolení trvá maximálně 4 roky (nicméně není vyloučena možnost přejít poté na jiné pobytové či pracovní povolení).
Od roku 2015 zavedla kanadská vláda systém expresního vstupu (tzv. „Express Entry“), který zajišťuje rychlejší výběr ekonomických imigrantů na základě požadavku pracovního trhu. Žadatelé jsou hodnoceni a vybírání podle bodového systému. Mezi rozhodující kritéria patří věk, vzdělání a pracovní schopnosti. Žadatelé s kanadskou pracovní nabídkou nebo žadatelé nominovaní od provinční vlády (program tzv. provincial nominees, kdy si provincie samy identifikují nedostatkové pracovní pozice) mají výhodu.
Další skupinou, která může získat zaměstnání v Kanadě, je mládež, v rámci programu Zažijte Kanadu (International Experience Canada), který je řízen kanadskou vládou. Existují dvě varianty, buď program tzv. pracovních prázdnin, Working Holiday, nebo program mladých specialistů Young Professional.
Další podmínky zaměstnání
V Kanadě neexistuje minimální mzda na federální úrovni a její regulace je v působnosti provincií. Například v Ontariu, nejlidnatější kanadské provincii, je minimální mzda 16,55 CAD. Sociální a zdravotní pojištění je na poměrně vysoké úrovni. Systém je postaven na principu solidarity, přičemž příspěvky jsou financovány srážkami z platu (sociální pojištění i zdravotní pojištění). Zdravotní péče je poskytována sítí tzv. rodinných doktorů, v menších soukromých klinikách a nemocnicích, většinou financovaných z veřejných rozpočtů. Značná část zaměstnavatelů nabízí různé zdravotní benefity (např. zubařskou péči) či důchodové připojištění.
5.9. Veletrhy a akce
Po pandemii COVID-19 se již veletrhy v Kanadě zcela vrátily do fyzického formátu. Některé veletrhy a konference nadále nabízí hybridní účast, jedná se však spíše o doplňkovou příležitost. Níže je uveden přehled vybraných oborových veletrhů. Pro bližší informace je vždy možné kontaktovat zastupitelské úřady podle místa konání (Ottawa, Toronto) či CzechTrade Calgary.
Těžební a důlní průmysl
- PDAC Convention, březen 2024, Toronto – největší těžební veletrh na světě
- Global Energy Show, červen 2023, Calgary – těžba a energetika
Letecký průmysl
- Canadian Aerospace Summit, listopad 2023, Ottawa – letectví a vesmír
- AeroMontreal / International Aerospace Innovation Forum (různé tematické zaměření), duben 2024, Montreal
Zemědělství a potravinářství
- SIAL Canada, květen 2024, Montreal, (rotující mezi Torontem a Montrealem) – největší potravinářský veletrh v Severní Americe
- Ontario Craft Brewers Conference and Marketplace, říjen 2023, Niagara Falls – pivovarnictví
- Canada’s Farm Show, červen 2023, Regina- největší zemědělský veletrh
Dopravní průmysl
- National Railway Day Conference and Exhibition, listopad 2023, Ottawa (rotující) – železniční doprava
- Canadian Urban Transit Association Conference and Show, listopad 2023, Edmonton – městská doprava
- TRACCS Rail Day, červen 2023, Toronto – železniční průmysl
Technologie, startupy, ICT & AI
- Megamigs, říjen 2023, Montréal – herní veletrh
- Big Data & AI, říjen 2023, Toronto – IT veletrh
- Colllision Conference, červen 2023, Toronto – technologická a startupová konference
Turistika
- Salon Internationale Tourisme Voyages, listopad 2023, Montréal – turistika
- Canadian Meetings + Events Expo, srpen 2023, Toronto – incentivní turistika (Pozn. dříve IncentiveWorks)
Další
- Canadian Manufacturing Technology Show, září 2023, Toronto – strojírenský veletrh (každý druhý rok, střídavé konání s IMTS v Chicagu)
- Canada’s Global Defence and Security Trade Show, červen 2023, Ottawa – obranný veletrh
- The Building Show, prosinec 2022, Toronto – stavebnický veletrh
- Waste & Recycling Expo Canada, září 2023 , Toronto – odpadové hospodářství a recyklace
- Canadian Pool and Spa Show, prosinec 2023, Niagara Falls – bazénové technologie a bazény
Veletrhy v Kanadě je možné také vyhledat přes vyhledávač.
6. Kontakty
Podkapitoly:
- 6.1 Kontakty na zastupitelské úřady ČR v teritoriu
- 6.2 Praktická telefonní čísla (záchranka, policie, požárníci, infolinky, apod.)
- 6.3 Důležité internetové odkazy a kontakty
6.1. Kontakty na zastupitelské úřady ČR v teritoriu
Velvyslanectví České republiky v Ottawě
251 Cooper Street
Ottawa, Ontario, K2P 0G
Tel.: +1 613-562-3875 ústředna
Tel.: +1 613-794-2277 diplomatická služba (24 hodin denně)
E-mail: – ekonomický úsek commerce_ottawa@mzv.cz
Web: www.mzv.cz/ottawa
Spojení z letiště: Z letiště na velvyslanectví je možné použít taxi a vozidel Uber, cesta trvá max. 20 minut. Lze využít autobus Bus Route 97 společnosti OC Transpo. Je však potřeba přestoupit na zástavce Billings Bridge 2A, přejít cca 1 min k Billing Bridge 4C a tam přesednout na autobus č. 5, který jede na zastávku Elgin-Cooper (většina zastávek je označena křižovatkou dvou ulic), odkud je ambasáda v docházkové vzdálenosti cca 2 min. Alternativně místo linky č. 5 lze využít linku č. 6, která jede na zastávku Bank-Somerset, odkud je to na ambasádu pěšky cca 7 min. Cesta autobusem trvá cca 40 min. (více zde).
Generální konzulát České republiky v Torontu
2 Bloor Street West, Suite 1500
Toronto, Ontario M4W 3E2
Tel.: +1 416-972-1476 ústředna
Tel.: +1 647-282-8119 diplomatická služba (24 hodin denně)
E-mail: commerce_toronto@mzv.cz – ekonomický úsek
Web: www.mzv.cz/toronto
Spojení z letiště (konzulát se nachází v centru města): Z letiště je možné kromě taxi a vozidel společnosti Uber využít dopravou rychlovlakem, tzv. UP Express (za 12,4 CAD), jímž cesta na vlakové nádraží v centru Toronta, Union Station, trvá cca 22 minut. Na nádraží je potřeba přestoupit na metro TTC (Yonge – University line), směrem na Yonge, a jet na zastávku Yonge – Bloor (konzulát se nachází přímo na rohu ulic Yonge a Bloor). Je možné využít levnější autobus Airport Express na zastávku metra Kipling, a odtud linkou 2 na zastávku Yonge – Bloor.
CzechTrade Canada
Suite 105, 10655 Southport Rd. SW
T2W 4Y1, Calgary, Alberta
Tel.: +1403 269-4924 Mob.: +420 606 237 162
E-mail: jaroslav.jelinek@czechtrade.cz
Honorární konzuláty ČR v Kanadě
Konzulární úřady mají omezenou působnost. Provádí pouze následující úkony:
- ověřování podpisů osob (např. plné moci či potvrzení o žití),
- ověřování správnosti opisů či kopií listin pro použití při jednání v ČR,
- ověřování správnosti dodaného překladu,
- předávání formulářů žádostí o česká víza,
- předávání formulářů pro vystavení českých matričních dokladů a zjišťování českého státního občanství.
Ostatní záležitosti vyřizují pouze zastupitelské úřady ČR v Ottawě nebo Torontu.
6.2. Praktická telefonní čísla (záchranka, policie, požárníci, infolinky, apod.)
Důležitá telefonní čísla:
- Univerzální pohotovostní číslo: 911
- V případě nouze občana ČR v Kanadě se volá telefon diplomatické služby Velvyslanectví ČR v Ottawě +1 613 794 2277, kde se občan dozví, jak má postupovat. Linka funguje 24 hodin denně. V ostatních případech úřad kontaktujte v úředních hodinách.
- Nouzová linka Generálního konzulátu ČR v Torontu +1 437 237 8058 funguje pouze mimo pracovní dobu zastupitelského úřadu a je určena výhradně občanům ČR v nouzi či ohrožení zdraví a života. V ostatních případech úřad kontaktujte v úředních hodinách.
6.3. Důležité internetové odkazy a kontakty
Vládní úřady
- Government of Canada (hlavní rozcestník včetně finanční správy)
- Parliament of Canada
- Prime Minister of Canada
- Governor General
- Global Affairs Canada
- Canadian Trade Commissioner Service
- Innovation, Science and Economic Development Canada
- Department of Finance
- Agriculture and Agri-Food Canada
- Transport Canada
- Natural Resources Canada
- Temporary Foreign Worker Program
- Statistics Canada
- Bank of Canada
- Vládní zakázky
Profesní asociace a obchodní komory
- The Canadian Chamber of Commerce
- Canadian Association of Importers and Exporters
- Canadian Exporters and Manufactures
- Canadian Bankers Association
- Canadian Association of Petroleum Producers
- European Union Chamber of Commerce to Canada
- Czech Business Association of Canada
- The Canadian Chamber of Commerce in the Czech Republic
- Canadian Embassy in Prague